Cei+trei+muschetari+-+Wikipedia

=Cei trei muschetari= De la Wikipedia, enciclopedia liberÄ

Salt la: [|Navigare], [|cÄutare] **Cei trei muschetari** || || //**Cei trei muschetari**// (//Les Trois Mousquetaires//) este un [|roman] de [|Alexandre Dumas tatÄl], care relateazÄ aventurile tĂ˘nÄrului [|d'Artagnan] dupÄ ce soseĹźte la Paris Ă®n urmÄrirea visului sÄu de a deveni un [|muschetar] al regelui. D'Artagnan nu este Ă®nsÄ unul din muschetarii din titlu; acesta se referÄ la prietenii sÄi [|Athos], [|Porthos] Ĺźi [|Aramis]. Romanul este adesea citat cu **ortografia greĹźitÄ** "Cei trei muĹźchetari". Povestea lui d'Artagnan se continuÄ Ă®n alte douÄ romane ale lui Dumas, //[|DupÄ douÄzeci de ani]// Ĺźi //[|Vicontele de Bragelonne]//. [[|ascunde]]
 * = [[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Dartagnan-musketeers.jpg/250px-Dartagnan-musketeers.jpg width="250" height="203" link="http://ro.wikipedia.org/wiki/Fi%C8%99ier:Dartagnan-musketeers.jpg"]][[image:http://bits.wikimedia.org/skins-1.5/common/images/magnify-clip.png width="15" height="11" link="http://ro.wikipedia.org/wiki/Fi%C8%99ier:Dartagnan-musketeers.jpg"]]Imagine de Maurice Leloir, 1894 ||
 * ~ Autor: || [|Alexandre Dumas] ||
 * ~ Data publicÄrii: || martie-iulie 1844 ||
 * ~ Editura: ||  ||
 * ~ Limba: || [|francezÄ] ||
 * ~ Gen: || [|FicĹŁiune], [|Istoric] ||
 * ==Cuprins==
 * [|1 Despre roman]
 * [|2 Povestea]
 * [|3 Eroism, fanfaronadÄ Ĺźi umor]
 * [|4 Filme]
 * [|5 Trivia]
 * [|6 LegÄturi externe] ||

[[|modificÄ]] Despre roman
//Cei trei muschetari// a fost publicat Ă®n revista //Le SiĂ¨cle// Ă®ntre martie Ĺźi iulie [|1844]. Dumas pretindea cÄ se baza pe manuscrise descoperite Ă®n Biblioteca naĹŁionalÄ. S-a dovedit ulterior cÄ Dumas se inspirase din cartea //MĂ©moires de Monsieur d'Artagnan, capitaine lieutenant de la premiĂ¨re compagnie des Mousquetaires du Roi// (//Memoriile Domnului d'Artagnan, cÄpitan-locotenent al primei companii a Muschetarilor Regelui//) de [|Gatien de Courtilz de Sandras] ([|KĂ¶ln], [|1700]). AceastÄ carte fusese Ă®mprumutatÄ din [|biblioteca] publicÄ din [|Marsilia], iar fiĹźa de bibliotecÄ s-a pÄstrat pĂ˘nÄ Ă®n prezent; Dumas a luat cartea cu el cĂ˘nd s-a Ă®ntors la [|Paris]. [|Dramaturg] Ĺźi [|romancier] de esenĹŁÄ romanticÄ, Dumas â€“ tatÄl (1802 - 1870) este fiul unui mulatru devenit general Ă®n armata lui Napoleon. Din [|1825] se impune ca dramaturg de reputaĹŁie, prin drama romanticÄ //Henric al III-lea Ĺźi Curtea sa//, prima de acest fel jucatÄ la Paris. Acesteia Ă®i vor urma alte creaĹŁii teatrale de acest gen, la fel de bine primite de public, concurĂ˘nd Ă®n celebritate cu Victor Hugo sau Alfred de Vigny. Romanele sale de aventuri, cÄrora li se dedicÄ din [|1863], Ă®i vor asigura un loc stabil Ă®n posteritate: "Cei trei muschetari" (1844), "DupÄ douÄzeci de ani" (1845), "Regina Margot" (1845), "Contele de Monte-Cristo" (1845), "Vicontele de Bragelonne" (1850), "Colierul reginei" (1850). Romanele sale â€žsfideazÄ orice criticÄ, atrÄgĂ˘nd prin vitalitatea Ĺźi exuberanĹŁa lor, prin elanul pasionat care le animÄâ€ť. Ele au fost traduse Ĺźi tipÄrite in limba romĂ˘nÄ Ă®ncepĂ˘nd cu anul 1856, la [|Tipografia NaĹŁionalÄ a lui Iosif Romanov].
 * Romanul lui Dumas descrie aventurile lui d'Artagnan Ĺźi ale camarazilor sÄi Ă®ntre anii [|1626] Ĺźi [|1628], Ĺźi implicarea lor Ă®n intrigile din jurul regelui [|Ludovic al XIII-lea], al puternicului [|Cardinal Richelieu], al frumoasei regine [|Ana de Austria], al iubitului englez al acesteia, [|George Villiers, Duce de Buckingham], precum Ĺźi Ă®n [|asediul] oraĹźului [|La Rochelle]. AcĹŁiunile celor patru prieteni se vor intersecta Ĺźi cu planurile misterioasei[|Milady de Winter], Ĺźi ale secretarului lui Richelieu, [|Contele de Rochefort]. **

[[|modificÄ]] Povestea
 **[|AtenĹŁie]:** urmeazÄ detalii despre naraĹŁiune Ĺźi/sau deznodÄmĂ˘nt. ĂŽn vremea lui Ludovic al-XIII-lea, mai precis Ă®n ** 1626, ** un tĂ˘nÄr gascon din Tarbes, urmĂ˘nd povaĹŁa pÄrinteascÄ, porneĹźte spre Paris pentru a intra Ă®n slujba regelui devenind muschetar. ToatÄ averea lui dâ€™Artagnan stÄtea Ă®n cincisprezece scuzi, un prÄpÄdit de cÄluĹŁ galben Ĺźi o scrisoare prin care tatÄl sÄu Ă®l recomanda cÄpitanului muschetarilor, domnului de TrĂ©ville, pe care Ă®l cunoscuse odinioarÄ. Drumul, date fiind Ă®nfÄĹŁiĹźarea cÄluĹŁului Ĺźi firea aprigÄ, trufaĹźÄ a stÄpĂ˘nului, nu e lipsit de peripeĹŁii (printre altele pierde chiar preĹŁioasa scrisoare). La Paris, dâ€™Artagnan cĂ˘ĹźtigÄ bunÄvoinĹŁa domnului de TrĂ©ville, dar nu Ĺźi uniforma de muschetar: trebuie mai Ă®ntĂ˘i sÄ-Ĺźi facÄ ucenicia. Oricum, sosirea Ă®n marele oraĹź nu curmÄ Ĺźirul boroboaĹŁelor pentru care tĂ˘nÄrul gascon, nedeprins cu obiceiurile pariziene, pare fÄcut. ĂŽncÄ de la prima zi se vede provocat la duel â€“ pe rĂ˘nd â€“ de trei vestiĹŁi muschetari: nedespÄrĹŁiĹŁii Athos, Porthos Ĺźi Aramis. La vremea aceea cardinalul Richelieu interzise duelurile, ceea ce Ă®nsÄ nu le fÄcea mai rare, ci poate mai discrete. Primejdioasa confruntare se dovedeĹźte Ă®nceputul unei trainice prietenii: surprinĹźi de gÄrzile cardinalului (cu care muschetarii, gÄrzile regelui, se aflau Ă®n permanentÄ duĹźmÄnie), cei patru se unesc Ĺźi Ă®Ĺźi Ă®nfruntÄ curajos adversarii. Faptul cÄ trei muschetari, dintre care unul deja grav rÄnit, Ă®nsoĹŁiĹŁi de un tĂ˘nÄr neexperimentat, â€žun copilâ€ť, au reuĹźit sÄ Ă®i Ă®nfrĂ˘ngÄ pe cinci dintre cei mai de seamÄ soldaĹŁi ai cardinalului, ajunse pĂ˘nÄ la urechile Ă®ncĂ˘ntate ale regelui. Pentru dâ€™Artagnan acesta este Ă®nceputul unei faime de invidiat. Ocazia unor noi fapte eroice nu se lasÄ aĹźteptatÄ. Gazda lui dâ€™Artagnan, fricosul domn Bonacieux, Ă®l roagÄ pe acesta sÄ-i gÄseascÄ soĹŁia, o slujitoare apropiatÄ a reginei, rÄpitÄ, pare-se, de oamenii cardinalului. Intriga pare a fi una politicÄ. Cardinalul urmÄreĹźte sÄ slÄbeascÄ puterea Angliei lovind Ă®ntr-unul din cei mai importanĹŁi oameni ai ei, ducele de Buckingham. AflĂ˘nd de dragostea pasionatÄ pe care acesta i-o poartÄ reginei FranĹŁei, Ana de Austria, cardinalul pusese sÄ fie ticluitÄ o scrisoare ca din partea acesteia pentru a-l ademeni la Paris Ĺźi a-l captura. Regina Ă®nsÄ aflase de complot Ĺźi Ă®ncerca sÄ-l dejoace. RÄpirea doamnei Bonacieux nu pare a fi strÄinÄ de aceastÄ urzealÄ. TĂ˘nÄra femeie reuĹźeĹźte sÄ scape singurÄ de rÄpitorii ei, dar casa ei fiind supravegheatÄ, e din nou prinsÄ. E rĂ˘ndul lui dâ€™Artagnan sÄ o salveze Ĺźi o face tocmai la timp pentru ca aceasta sÄ-l poatÄ conduce Ă®ntr-un ascuns la palat pe omul cel mai cÄutat din acele zile: ducele de Buckingham. Planul cardinalului de a o compromite pe reginÄ Ă®n ochii regelui nu este Ă®nsÄ cu totul pierdut, Richelieu Ĺźtiind cÄ ducele s-a Ă®ntors Ă®n Anglia ducĂ˘nd drept amintire eghileĹŁii cu diamante ai reginei. Richelieu Ă®l convinge aĹźadar pe rege sÄ organizeze o serbare Ĺźi-l Ă®ndeamnÄ sÄ-Ĺźi pofteascÄ soĹŁia Ă®mpodobitÄ cu eghileĹŁii buclucaĹźi. Pentru a fi sigur de izbĂ˘ndÄ, o Ă®nsÄrcineazÄ pe o frumoasÄ slujitoare, Milady, sÄ Ă®i fure ducelui douÄ diamante. RÄgazul pe care-l are regina pentru a cere Ă®napoi podoaba e foarte scurt Ĺźi nici nu Ĺźtie la cine sÄ apeleze. Supus farmecelor doamnei Bonacieux, dâ€™Artagnan va lua asuprÄ-i dificila misiune. GraĹŁie ajutorului lui Athos, Porthos Ĺźi Aramis, care rÄmĂ˘n pe rĂ˘nd Ă®n urmÄ pentru a dejuca perfidele capcane care le-au fost presÄrate pe drum, dâ€™Artagnan ajunge la ĹŁÄrmul FranĹŁei. Cum Ă®nsÄ nu are permis de trecere Ă®n Anglia Ĺźi cardinalul a emis deja un ordin Ă®n privinĹŁa aceasta, Ă®ndrÄzneĹŁul se va bate chiar cu trimisul cardinalului, contele de Wardes, Ĺźi-i va lua acestuia biletul de trecere. Drumul spre Londra Ă®i e astfel deschis Ĺźi-Ĺźi Ă®ndeplineĹźte misiunea cu succes. ĂŽnsÄ cĂ˘nd sÄ se bucure Ă®n sfĂ˘rĹźit de mulĹŁumirile promise de doamna Bonacieux, aceasta e din nou rÄpitÄ, de data aceasta fÄrÄ urmÄ. Pentru cÄ-i cunoscuse taina, Milady, jurÄ sÄ se rÄzbune pe dâ€™Artagnan. Mai mult, ea se aratÄ un duĹźman de temut nu numai pentru dâ€™Artagnan: se aflÄ peste tot Ĺźi ameninĹŁÄ Ă®n toate pÄrĹŁile. De ultima ei misiune, Ă®ncredinĹŁatÄ chiar de cÄtre cardinal, aflÄ Ă®ntĂ˘mplÄtor Ĺźi cei trei muschetari: trebuie sÄ aranjeze uciderea ducelui de Buckingham. NegÄsind loc mai bun de sfat decĂ˘t Ă®n bastionul Saint-Gervais, la o palmÄ de asediaĹŁii din La Rochelle, aceĹźtia rezistÄ atacurilor mai mult de o orÄ, timpul necesar pentru a lua o hotÄrĂ˘re. ĂŽi scriu lordului de Winter pentru a o Ă®mpiedica pe Milady sÄ-Ĺźi ducÄ planul la bun sfĂ˘rĹźit. LuatÄ pe sus chiar Ă®nainte de a pune piciorul pe ĹŁÄrmul englez Ĺźi Ă®ntemniĹŁatÄ de chiar cumnatul ei, reuĹźeĹźte sÄ-l convingÄ pe gardianul sÄu cÄ e nevinovatÄ. Mai mult, descoperind Ă®n el un fanatic protestant, Ă®i Ă®nĹźirÄ tot felul de minciuni menite a-l aĹŁĂ˘ĹŁa Ă®mpotriva celui pe care protestanĹŁii oricum nu-l iubeau: ducele de Buckingham. Orbit de patimÄ, Felton se transformÄ din cerberul lui Milady Ă®n unealta ei Ĺźi-l asasineazÄ pe duce. ĂŽntoarsÄ Ă®n FranĹŁa, are ordin sÄ aĹźtepte poruncile cardinalului Ă®n mÄnÄstirea Carmelitelor. Tot aici e ascunsÄ Ĺźi doamna Bonacieux, Ĺźi Milady Ă®Ĺźi pregÄteĹźte o cruntÄ revanĹźÄ. ĂŽnsÄ cum dâ€™Artagnan Ĺźi prietenii sÄi tocmai sosesc pentru a o lua cu ei pe doamna Bonacieux, Milady nu mai are timp sÄ-Ĺźi savureze pe Ă®ndelete rÄzbunarea. O otrÄveĹźte Ă®n grabÄ Ĺźi fuge. Doamna Bonacieux abia apucÄ sÄ-Ĺźi vadÄ iubitul Ĺźi moare Ă®n braĹŁele lui. Milady nu are timp sÄ se bucure prea mult de izbĂ˘nda. E prinsÄ de cei patru prieteni cÄrora li se adaugÄ lordul de Winter Ĺźi un cÄlÄu tocmit de Athos, Ĺźi e judecatÄ. Acum ies la ivealÄ toate crimele ei. E osĂ˘nditÄ la moarte, iar cÄlÄul o executÄ fÄrÄ Ă®ntĂ˘rziere. CĂ˘t despre celelalte personaje â€¦ FÄcut muschetar Ă®ncÄ de dupÄ isprava din bastionul Saint-Gervais, dâ€™Artagnan va fi Ă®naintat curĂ˘nd locotenent. Athos va mai lupta o vreme, apoi se va retrage Ă®n viaĹŁa pe care o pÄrÄsise din tinereĹŁe. ĂŽn ce-i priveĹźte pe Porthos Ĺźi Aramis, se vor retrage Ĺźi ei din slujba de muschetar, unul pentru a se cÄsÄtori cu o bogatÄ vÄduvÄ, altul pentru a Ă®mbrÄĹŁiĹźa viaĹŁa monahalÄ. Cartea â€žCei trei muschetariâ€ť de Alexandre Dumas (TatÄl)

[[|modificÄ]] Eroism, fanfaronadÄ Ĺźi umor
Prin â€žCei trei muschetariâ€ť Dumas creeazÄ un roman de aventuri de succes, de facturÄ romanticÄ, Ă®mbogÄĹŁit cu toate â€žingredienteleâ€ť care puteau face reĹŁeta celebrÄ: mizeazÄ pe un erou excepĹŁional, Ă®ndrÄzneĹŁ Ĺźi dornic de peripeĹŁii, Ă®i oferÄ evenimente spectaculoase, periculoase, lasÄ sÄ alterneze scene de luptÄ cu unele de dragoste. Intriga este clarÄ, bazatÄ pe scheme antitetice: regelui i se opune cardinalul, muschetarii domnului de TrĂ©ville gÄrzilor lui Richelieu, Milady doamnei Bonacieux etc. Ceea ce dÄ farmec Ĺźi individualizeazÄ naraĹŁiunea lui Dumas este stilul simplu, nepreĹŁios (chiar dacÄ uneori cam dezlĂ˘nat) Ĺźi mai ales plin de umor. ĂŽn fond, nu conĹŁinutul eroic conferÄ romanului originalitatea sa; tradiĹŁia relatÄrii exaltate a faptelor de vitejie e regÄsitÄ Ă®n forme destul de asemÄnÄtoare Ă®ncÄ Ă®n literatura Evului Mediu ori a perioadei clasice: e cazul acelor eroi ca Roland ori Cidul. Pentru romanticul Dumas Ă®nsÄ eroismul nu mai cadreazÄ cu seriozitatea. Serioase Ĺźi mereu Ă®ncruntate sunt personajele care intrÄ pe schema eroului negativ: Cardinalul Ĺźi gÄrzile sale, Milady (al cÄrei zĂ˘mbet, dacÄ nu e de rÄzbunare, e unul prefÄcut), domnul Bonacieux. Umorul e semnul inteligenĹŁei superioare, iar muschetarii lui Dumas Ĺźtiu sÄ Ĺźarjeze Ĺźi cu spada Ĺźi cu vorba. De altfel, eroii par a se contamina de simĹŁul umorului de la naratorul Ă®nsuĹźi, care nu o datÄ Ă®Ĺźi atinge ironic personajele: Porthos, uĹźor fanfaron, preferÄ sÄ inventeze poveĹźti cu lupte nemaivÄzute Ĺźi ducese Ă®ndrÄgostite decĂ˘t sÄ-Ĺźi mÄrturiseascÄ Ă®nfrĂ˘ngerea ori interesul pentru vreo femeie de rĂ˘nd; Aramis cel pios vrea sÄ se cÄlugÄreascÄ de cĂ˘te ori Ă®ntĂ˘rzie scrisorile iubitei; Ă®n sfĂ˘rĹźit, tĂ˘nÄrul dâ€™Artagnan, pornit din Tarbes sÄ cucereascÄ lumea Ĺźi pÄrĂ˘nd â€žo copie credincioasÄ a eroului lui Cervantesâ€ť devine sub zĂ˘mbetul naratorului chiar â€žconcurentul domnului de TrĂ©villeâ€ť. Muschetarii lui Dumas rÄmĂ˘n totuĹźi construiĹŁi pe un model etic: e un model pe care trebuie sÄ-l recunoaĹźtem Ă®n acel cod al onoarei cÄruia nici unul nu i se sustrage; Ă®n felul acesta trebuie Ă®nĹŁelese duelÄrile dupÄ tipic, ritualurile adresÄrilor ceremonioase Ă®ntre gentilomi, respectul cuvĂ˘ntului dat, ca Ĺźi promisiunile fÄcute cÄtre sine, nepÄsarea faĹŁÄ de moarte Ĺźi nu Ă®n ultimul rĂ˘nd fidelitatea faĹŁÄ de suveran. E un cod cu valoare absolutÄ, dar peste care se aĹźeazÄ, Ă®nlÄturĂ˘ndu-i asprimea, libertatea poznaĹźÄ a personajului. Pentru Dumas, eroismul nu mai e unul sublim, ci unul simpatic.

[[|modificÄ]] Filme

 * 1912 : Les Trois Mousquetaires - film francez mut de AndrĂ© Calmettes et Henri Pouctal
 * 1921 : Les Trois Mousquetaires - film mut francez avĂ˘nd 12 episoade de Henri Diamant-Berger
 * 1921 : Les Trois Mousquetaires (The Three Musketeers) - film mut american de Fred Niblo Ĺźi Douglas Fairbanks
 * 1923 : L'Ă‰troit Mousquetaire - film mut francez de Max Linder
 * 1932 : Les Trois Mousquetaires - film francez de Henri Diamant-Berger
 * 1933 : Les Trois Mousquetaires - (The Three Musketeers), film american de Colbert Clark Ĺźi Armand Schaefer
 * 1935 : Les Trois Mousquetaires (The Three Musketeers) - film american de Rowland V. Lee
 * 1942 : Les Trois Mousquetaires - film mexican de Miguel M. Delgado.
 * 1948 : Les Trois Mousquetaires (The Three Musketeers) - film american de George Sidney cu Gene Kelly (D'Artagnan), Lana Turner (Milady de Winter) Ĺźi Van Heflin (Athos)
 * 1953 : Les Trois Mousquetaires - film francez de AndrĂ© Hunebelle cu Georges Marchal (D'Artagnan), Bourvil (Planchet)
 * 1961 : Les Trois Mousquetaires - film francez de Bernard Borderie cu GĂ©rard Barray (D'Artagnan), MylĂ¨ne Demongeot (Milady)
 * 1994 : La Fille de d'Artagnan - film francez de Bertrand Tavernier cu Sophie Marceau, Philippe Noiret Ĺźi Claude Rich
 * 2001 : D'Artagnan - film american de Peter Hyams cu Justin Chambers, Tim Roth Ĺźi Catherine Deneuve

[[|modificÄ]] Trivia

 * Motto-ul celor trei muschetari este renumitul //"ToĹŁi pentru unul, unul pentru toĹŁi!"//
 * Numele iniĹŁial al personajului principal a fost //Nathaniel// d'Artagnan. Dar Dumas nu era prea mulĹŁumit de acesta, Ĺźi a cerut sugestii celor de la //Le SiĂ¨cle//. Jacques-Henri Lartigue a propus ideea renunĹŁÄrii la prenumele "Nathaniel", pentru a rÄmĂ˘ne doar "d'Artagnan".
 * Chiar dacÄ Ă®ntĂ˘lnirea dintre Milady de Winter Ĺźi John Felton este imaginarÄ, asasinarea Ducelui de Buckingham de cÄtre Felton este adevÄr istoric.