ND_Cleopatra

Ultima regina a Egiptului, Cleopatra a VII-a, s-a nascut in anul 69i.Hr, la Alexandria, cel mai mare oras din lume la acea vreme. Esteultima regina a dinastiei intemeiate la moartea lui Alexandru cel Mare(323 i.Hr) de catre unul din generalii sai, macedoneanul Ptolemeu.

Avand in vedere obiceiul casatoriilor consanguine dintre frate si sora,practicat de familia regala din Egipt, Cleopatra ar putea fi suta la sutamacedoneana. Educatia fetelor era de obicei neglijata in lumea greaca,chiar regala, insa Cleopatra beneficiaza de profesori buni. In plus are sidaruri naturale: inteligenta, ambitioasa, energica, spirituala, inzestratapentru teatru, farmec irezistibil. Vorbeste la perfectie peste 7 limbi.

Este placuta, dar nu o mare frumusete. O dezvantajeaza nasul, prea lungsi coroiat. Intreaga ei infatisare este destul de comuna: par roscat sicarliontat, nu poarta bijuterii. Inainte de a muri, in anul 51 i.Hr.,suveranul Egiptului incredinteaza senatului roman un testament prin carecere sa-i succeada la tron Cleopatra si fratele ei, Ptolemeu al XIII-lea,un copil in varsta de 10 ani. La inceput, Cleopatra nu are intentia sadomine cuplul regal. Insa nu concepe sa aiba un tutore, la varsta ei,si intra repede in conflict cu eunucul. La 18 ani, este convinsa ca poateconduce singura treburile statului. Isi propune sa depuna toata energiapentru ca tara faraonilor sa capete stralucirea de altadata. Eunucul iirascoala pe alexandrieni impotriva rivalei. Intre timp, soseste CneiusPompei, care devine primul amant roman al Cleopatrei. Dupa ce cuteazasa lanseze o emisiune monetara numai cu chipul si numele ei, tensiuneadevine insuportabil de incordata la palat. Cleopatra fuge din Alexandria,pentru a recruta o armata mercenara.

Pentru restabilirea ordinii si recuperarea unei datorii, debarca inAlexandria insusi Cezar. Ptolemeu si anturajul cauta sa-l convinga peCezar sa renunte la intrevederea cu Cleopatra, speriati de puterea eide seductie. Pentru a scapa de vigilenta garzilor, regina foloseste ostratagema relatata de multi istorici. Apeleaza la negustorul Apollodordin Sicilia, care o duce la palat infasurata intr-un covor oriental,acoperit cu o piele de lectica, infatisat ca dar ofiterului roman. Invarsta de 50 de ani, Cezar este incantat de "cadou" si o noapte dedragoste il convinge de drepturile Cleopatrei (22 de ani) asupraEgiptului.

Casatorit la Roma, Cezar pastreaza legatura cu Cleopatra, care nu maieste pentru nimeni un mister. Continua sa fie amantul acestei femeiavide de dragoste. Ofiterul roman isi prelungeste sederea in Alexandria,desi este chemat de urgenta de problemele statului. Se imbarca alaturi deregina intr-o croaziera pe Nil. Dar "vacanta" nu dureaza la infinit. Ladespartire, ii lasa patru legiuni romane ca s-o apere de dusmani sisa asigure transportul granelor spre Roma. La numai cateva saptamanide la plecarea lui, Cleopatra ii naste un fiu, caruia ii pune numelePtolemeu al XV-lea Cezarion. Prilej de mare bucurie pentru ofiterulroman, care-si pierduse unicul copil, pe Iulia. Anul urmator isi aduceamanta si copilul la Roma, unde raman pana in anul 44 iHr., cand Cezareste asasinat de catre republicani.

Cleopatra se intoarce la Alexandria. Inainte sa plece, Marc Antoniuincearca sa-l declare mostenitor pe Cezarion, insa nu reuseste, fiindcatestamentul este favorabil nepotului si fiului adoptiv, viitorul imparatOctavian. Revenita acasa, Cleopatra il ucide - probabil prin otravire -pe sotul si fratele ei, un rival potential. In locul sau este desemnatCezarion.

Cleopatra are de-a face cu Marc Antoniu, care o chemase initial pentrua-i judeca unele fapte "razboinice". La 40 de ani ai sai, acestaeste pur si simplu vrajit de regina Egiptului, care-si face o aparitiefastuoasa. Indragostit pana peste cap, Marc Antoniu uita sa mai plece dinEgipt. Impreuna cu Cezar, regina purta discutii elevate, despre arta,literatura, politica. Marc Antoniu este mai putin rafinat. Pentru a-ldistra, Cleopatra canta. Beau, vaneaza impreuna, se injura, glumesc,se travestesc si hoinaresc pe strazi. Marc Antoniu trebuie sa plece silipseste mai multi ani, timp in care Cleopatra isi traieste viata cumpoate si se cuibareste in bratele multor amanti. Unul dintre iubitiisai este bine cunoscutul rege iudeu, Irod.

Marc Antoniu se intoarce si povestea lor continua tumultos sinecugetat. Ex-triumvirul isi da pana in final sufletul in bratele femeiiiubite, nu inainte de a o indemna sa se salveze. O captureaza insaOctavian, care pune sa fie pazita cu strasnicie. Afla ca peste treizile va fi dusa, in lanturi, la Roma. Se pregateste de o moarte demnade o mare regina. Cere sa i se pregateasca un ospat fastuos, isi punecoroanele, bijuteriile, cele mai frumoase haine si trimite testamentulsau lui Octavian, prin care ii cere sa fie ingropata langa Marc Antoniu.

Cleopatra se sinucide (nu se stie exact cum si cine a ajutat-o) simoare la 39 de ani, dupa 22 de ani de domnie. Octavian porunceste sa fieinmormantata cu toata pompa, alaturi de iubitul ei, Marc Antoniu. Astazi,locurile de veci sunt acoperite de Mediterana.Inca o dovada a maretiei ultimei regine a Egiptului este faptul ca luna aopta primeste numele de la Augustus, cu toate ca s-a nascut in septembrie,pentru ca omenirea sa nu uite niciodata ca a invins in august, regatulCleopatrei. 
 * = Primii ani de domnie Cleopatra s-a născut în ianuarie, anul 69 î.Hr.. Fiică a regelui Ptolemeu al XII-lea, Cleopatra ave ﻿ a mai mulţi fraţi (printre care sunt urmaşii la tron Ptolemeu al XIII-lea şi Ptolemeu al XIV-lea, precum şi Arsinoe). După ce Ptolemeu al XII-lea moare ucis (dealtfel toţi cei din neamul Cleopatrei au murit asasinaţi, adeseori prin otrăvire), Cleopatra urcă pe tron. În acelaşi timp, fratele ei a devenit regele Ptolemeu al XIII-lea, domnind alături de ea în Egipt sub titlul oficial de soţ al Cleopatrei. Cleopatra şi Ptolemeu au fost membri ai dinastiei macedoniene care a guvernat Egiptul de la moartea lui Alexandru cel Mare (în 323 î.Hr.). Deşi Cleopatra nu avea sânge egiptean, ea a fost singura din casa ei care a învăţat limba egipteană. Pentru a-şi spori influenţa asupra poporului egiptean, a fost proclamată fiica lui Ra, zeul soarelui la egipteni. La scurt timp, Cleopatra a avut neînţelegeri atât cu fratele cât şi cu sora sa, Arsinoe, care au dus în anul 48 î.Hr. la un război civil. Descriere Cleopatra a fost considerată dintotdeauna drept cea mai frumoasă femeie din lume. "Dacă nasul Cleopatrei ar fi fost mai scurt, faţa lumii ar fi fost alta", spunea Blaise Pascal despre regina Egiptului. Pascal credea că femeile cu nasul lung sunt mai atrăgătoare şi că poate acest amănunt i-ar fi atras pe Cezar şi pe Marcus Antonius. În realitate, nu se ştie cum arăta nasul Cleopatrei. În culegerea "Samhita", Sushruta descrie peste 180 de instrumente chirurgicale, folosite în timpul operaţiilor estetice, care erau posibile la acea vreme. Deşi aceste transformări chirurgicale erau "la modă", Cleopatra nu a apelat la ele. Există şi unele încercări de a demonta mitul frumuseţii Cleopatrei. După reprezentările pe o monedă descoperită recent, regina avea o frunte îngustă, părul cârlionţat, nasul proeminent şi buzele subţiri[1]. Principalul ei mijloc de seducţie nu consta într-o furmuseţe neobişnuită, aşa cum îi este ea atribuită mai târziu, de Geoffrey Chaucer şi Shakespeare, ci în inteligenţa şi glasul ei plăcut. În limba greacă, "Cleopatra" semnifică "gloria tatălui", însă numele se pare că nu a fost bine ales deoarece "preferata tatălui" în familia reginei era Arsinoe, sora cea mică. Cleopatra nu purta bijuterii. Vorbea şapte limbi, beneficiind corespunzător originii de o educaţie aleasă. Ca regină a dat dovadă de duritate. Opinia publică romană o stigmatizase pe Cleopatra drept metresa lui Cezar şi Marc Antoniu, considerând-o drept o duşmană a Romei. Caesar şi Cleopatra La vremea aceea, Roma, cea mai mare dintre puterile vestice, era de asemenea zguduită de un război civil. Chiar în momentul în care Cleopatra se pregătea să-şi atace fratele cu o imensă armată formată din arabi, războiul civil roman a ajuns şi în Egipt. Pompei cel Mare, înfrânt de Iulius Caesar în Grecia, a fugit în Egipt căutând adăpost, însă a fost în 47 î.Hr. ucis de agenţii lui Ptolemeu al XIII-lea. Caesar a ajuns la scurt timp în Alexandria şi, după ce a descoperit moartea duşmanului său, a decis să restabilească ordinea in Egipt. Începând cu secolul precedent, Roma exercitase un control din ce în ce mai mare asupra bogatului regat egiptean, astfel încăt Cleopatra a căutat să-şi atingă scopurile politice intrând în graţiile lui Caesar. Ea s-a dus la palatul regal din Alexandria şi se spune că i-a fost dusă lui Caesar înfăşurată într-un covor, care i-a fost oferit cadou. Cleopatra, o femeie nu prea frumoasă dar totuşi seducătoare, a atras atenţia puternicului lider roman, acesta fiind de acord să participe la războiul civil egiptean de partea ei. Cleopatra ieşi învingătoare din acest conflict şi rămase la domnie alături de un alt frate de-al sau, Ptolemeu al XIV-lea. Arsinoe, care fusese aliata lui Ptolemeu al XIII-lea în luptă, a fost luată la Roma de Cezar, apoi dusă într-un templu, unde trăi până în anul 41 î.Hr., cănd avea să fie executată din ordinul lui Marc Antoniu. În iunie 47 î.Hr. Cleopatra a avut un fiu, despre care a pretins că este al lui Caesar şi pe care l-a botezat Caesarion, adică "micul Caesar". La întoarcerea lui triumfală la Roma, Caesar a fost întâmpinat de Cleopatra şi Caesarion. Sub auspiciile negocierii unui tratat cu Roma, Cleopatra a locuit într-o vilă deţinută de Caesar, situată în afara capitalei. După ce Caesar a fost asasinat în martie 44 î.Hr., Cleopatra s-a întors în Egipt. La scurt timp după intoarcerea Cleopatrei, Ptolemeu al XIV-lea a murit, probabil otravit de sora sa. Regina şi-a adus fiul la domnie alături de ea, sub numele de Ptolemeu Cezarion al Egiptului (Ptolemeu al XV-lea Caesar). Antoniu şi Cleopatra Odata cu asasinarea lui Iulius Caesar, Roma a căzut din nou pradă războiului civil, oprit temporar în 43 î.Hr. odată cu formarea celui de-al doilea triumvirat, constituit din Octavian, fiul adoptiv al lui Caesar şi moştenitorul ales de acesta, Marc Antoniu, un general puternic şi Lepidus, un om de stat roman. Antoniu a preluat administraţia provinciilor estice din Imperiul Roman, chemând-o pe Cleopatra la Tarsus, în Asia Mică, pentru a răspunde acuzaţiilor potrivit cărora ar fi susţinut duşmanii lui Marc Antoniu. Cleopatra voia să şi-l facă pe Antoniu aliat, aşa cum îi fusese înainte Caesar. De aceea în 41 î.Hr. a ajuns la Tarsus într-o magnifică barjă, costumată în Venus, zeiţa iubirii la romani. Reuşind să îl seducă pe Marc Antoniu, se întoarse împreună cu el la Alexandria, unde petrecură iarna împreună. În 40 î.Hr., Antoniu s-a întors la Roma şi s-a căsătorit cu sora lui Octavian, Octavia, într-o încercare de a-şi repara alianţa cu fratele acesteia. Totuşi, triumviratul a continuat să se deterioreze. În anul 37 î.Hr., Antoniu s-a despărţit de Octavia şi a călătorit spre est, făcând aranjamente astfel încât Cleopatra să i se poată alătura în Siria. În perioada în care au fost despărţiţi, Cleopatra i-a dăruit doi gemeni, un băiat şi o fată. Potrivit propagandiştilor lui Octavian, cei doi amanţi erau căsătoriţi la vremea respectivă, fapt ce încălca legea romană care interzicea romanilor să se căsătorească cu străini. Al doilea război civil Bătălia de la ActiumDupă alţi câţiva ani de tensiune şi atacuri propagandistice, Octavian i-a declarat război Cleopatrei şi în consecinţă lui Antoniu, în 31 î.Hr. Duşmanii lui Octavian s-au adunat de partea lui Antoniu, însă excelenţii comandanţi militari ai lui Octavian au repurtat succese imediate în faţa forţelor lui Marc Antoniu. La 3 septembrie, 31 î.Hr. flotele celor doi s-au confruntat la Actium, în Grecia. După lupte grele, Cleopatra şi-a încălcat angajamentul asumat faţă de Antoniu şi a plecat spre Egipt cu 60 dintre navele ei. Antoniu a reuşit să pătrundă printre navele inamice şi a urmat-o. Flota rămasă s-a predat lui Octavian. O săptămână mai târziu, forţele terestre ale lui Antoniu au capitulat. După această bătălie, Cleopatra s-a refugiat într-un mausoleu. Antoniu, fiind informat că regina Cleopatra a murit, s-a înjunghiat cu sabia. Înainte de a muri, la el a venit un alt mesager, care l-a informat că Cleopatra era încă în viaţă. Antoniu a cerut să fie transportat la locul de refugiu al Cleopatrei, a implorat-o pe aceasta să facă pace cu Octavian, apoi a murit în braţele iubitei sale. După sosirea triumfală a romanilor, Cleopatra a încercat să-l seducă pe Octavian, însă acesta a rezistat farmecelor. Sinuciderea Moartea Cleopatrei de Guido Cagnacci, 1658După moartea lui Antoniu, Alexandria fusese cucerită de romani, care înconjuraseră mausoleul Cleopatrei. După ce aflase că va fi trimisă în lanţuri la Roma, ca trofeu al lui Octavian, Cleopatra se pregăti pentru o moarte demnă de o regină, luând mese fastuoase şi îmbrăcând cele mai bune haine ale ei. Lui Octavian îi trimise un testament conform căruia dorea să fie înmormântată alături de iubitul ei, Marc Antoniu, şi îl lăsa la conducerea Egiptului pe fiul ei Cezarion drept Ptolemeu al XV-lea. Neacceptând să ajungă sub dominaţia lui Octavian, Cleopatra s-a sinucis la 12 august 30 î.Hr., probabil prin muşcături de vipere. Trupul Cleopatrei a fost îngropat alături de Marc Antoniu, pe ţărmul Mării Mediterane, cu toată pompa. Apoi, Octavian l-a executat pe fiul Cleopatrei, Caesarion, aflându-se în drum spre India. A anexat Egiptul Imperiului Roman şi a folosit avutul Cleopatrei pentru a-şi plăti veteranii. Misterioasa moarte a Cleopatrei Moartea Cleopatrei de Reginald ArthurPotrivit istoricilor, în timp ce se afla în mausoleu, Cleopatra le ceruse sclavilor să aducă un coş cu un şarpe (sau cu doi şerpi). Ea ar fi luat şarpele şi l-ar fi pus la sân, unde ar fi primit muşcătura ucigătoare. Se spune că agonia reginei ar fi durat trei ore. Unii cercetători identifică şarpele cu o viperă egipteană, alţii cu o cobră, simbolul coroanei faraonilor. Şarpele ar fi muşcat-o în dreptul inimii, ceea ce ar fi provocat moartea rapidă. Se mai spune că ea murise alături de două sclave. Alţi cercetători cred că sinuciderea prin otravă de şarpe ar fi fost demnă de o regină, dar au dubii în privinţa acestei metode dată fiind durata scurtă de agonie, susţinută de documente. Mulţi spun că Cleopatra ar fi fost ucisă cu o lovitură de sabie dată pe ascuns chiar de Octavian, care voia să se descotorosească de ea. El ar fi şi autorul teoriei sinuciderii. A fost regină. A fost zeiţă - "noua Isis". A cucerit bărbaţii cei mai puternici ai vremii: întâi Cezar, apoi Antonius. A visat să domnească peste un mare imperiu oriental, care ar fi readus la viaţă cuceririle lui Alexandru. Era frumoasă, fără îndoială şi cu siguranţă rafinată, cultă, inteligentă, voluntară, animată de ambiţii înalte. Dar, după înfrângerea şi moartea lui Antonius, s-a ciocnit de inflexibilul Octavian(viitorul Augustus); acesta nu s-a lăsat sedus. Cleopatra şi-a găsit refugiul în moarte şi tot atunci a intrat in legendă. Acolo se află şi astăzi, pe primul loc între femeile care au domnit peste popoare şi peste oameni. = ||