NN_Cleopatra

= = CLEOPATRA REGINA EGIPTULUI
 * La 30 august, anul 30 i.C., Cleopatra, regina Egiptului, amanta lui Iulius Caesar si a lui Marc Antoniu, si-a luat viata dupa ce armata sa a fost infranta de Octavian, viitorul imparat al Romei.
 * La 30 august, anul 30 i.C., Cleopatra, regina Egiptului, amanta lui Iulius Caesar si a lui Marc Antoniu, si-a luat viata dupa ce armata sa a fost infranta de Octavian, viitorul imparat al Romei.

Cleopatra, nascuta in anul 69 i.C. a devenit Cleopatra a VII-a, regina Egiptului, la moartea tatalui sau, Ptolemeu al XII-lea, in anul 51 i.C. In acelasi timp, fratele ei a devenit regelePtolemeu al XIII-lea, iar cei doi frati au domnit in Egipt, sub titlul oficial de sot si sotie. Cleopatra si Ptolemeu au fost membri ai dinastiei macedoniene care a guvernat Egiptul de la moartea lui [|**Alexandru cel mare**] (in 323 i.C.).

Desi Cleopatra nu avea sange egiptean, ea a fost singura din casa ei care a invatat limba egipteana. Pentru a-si spori influenta asupra poporului egiptean, a fost proclamata fiica lui Ra, zeul soarelui la egipteni. La scurt timp, Cleopatra a intrat in disputa cu fratele sau, in anul 48 i.C. izbucnind un razboi civil. La vremea respectiva, Roma, cea mai mare dintre puterile vestice, era de asemenea strabatuta de un razboi civil.

Chiar in momentul in care Cleopatra se pregatea sa-si atace fratele cu o imensa armata formata din arabi, razboiul civil roman a ajuns si in Egipt. Pompei cel mare, infrant de Iulius Caesar in Grecia, a fugit in Egipt cautand adapost, insa a fost imediat ucis de agentii lui Ptolemeu al XIII-lea. Caesar a ajuns la scurt timp in Alexandria si, dupa ce a descoperit moartea dusmanului sau, a decis sa readuca ordinea in Egipt.

In secolul precedent, Roma exercitase un control din ce in ce mai mare asupra bogatului regat egiptean, astfel ca Cleopatra a cautat sa-si atinga scopurile politice intrand in gratiile lui Caesar. Ea s-a dus la palatul regal din Alexandria si se spune ca i-a fost dusa lui Caesar infasurata intr-un covor, care i-a fost oferit cadou.

Cleopatra, o femeie frumoasa si atragatoare, a atras atentia puternicului lider roman, acesta fiind de acord sa participe la razboiul civil egiptean de partea ei. In 47 i.C., Ptolemeu al XIII-lea a fost ucis dupa ce a fost infrant de armata lui Caesar, iar Cleopatra a ramas la domnie alaturi de un alt frate de-al sau, Ptolemeu al XIV-lea. Iulius si Cleopatra au petrecut impreuna cateva saptamani de amor, dupa care Caesar a plecat in Asia Mica, unde a pronuntat celebrele cuvinte "Veni, vidi, vici" (Am venit, am vazut, am cucerit), dupa ce a inabusit o revolta. In iunie 47 i.C.

Cleopatra a avut un fiu, despre care a pretins ca este al lui Caesar si pe care l-a botezat Caesarion, adica "micul Caesar." La intoarcerea triumfala a lui Caesar la Roma, a fost intampinat de Cleopatra si Caesarion. Sub auspiciile negocierii unui tratat cu Roma, Cleopatra a locuit intr-o vila detinuta de Caesar, situata in afara capitalei. Dupa ce Caesar a fost asasinat in martie 44 i.C., Cleopatra s-a intors in Egipt. La scurt timp dupa intoarcerea Cleopatrei, Ptolemeu al XIV-lea a murit, probabil otravit de sora sa. Regina si-a adus fiul la domnie alaturi de ea, sub numele de Ptolemeu al XV-lea Caesar.

Odata cu asasinarea lui Iulius Caesar, Roma a cazut din nou prada razboiului civil, oprit temporar in 43 i.C. odata cu formarea celui de-al doilea triumvirat, constituit din Octavian, nepotul mare al lui Caesar si mostenitorul ales de acesta, Marc Antoniu, un general puternic si Lepidus, un om de stat roman. Antoniu a preluat administratia provinciilor estice din Imperiul Roman, chemand-o pe Cleopatra la Tarsus, in Asia Mica, pentru a raspunde acuzatiilor aduse acesteia, potrivit carora ar fi sustinut dusmanii lui Marc Antoniu.

Cleopatra vroia sa il seduca pe Antoniu, dupa cum facuse anterior cu Caesar, iar in 41 i.C. a ajuns la Tarsus intr-o magnifica barja, costumata in Venus, zeita iubirii la romani. Reusind sa il seduca pe Marc Antoniu, acesta s-a intors impreuna cu Cleopatra la Alexandria, unde au petrecut iarna impreuna. In 40 i.C., Antoniu s-a intors la Roma si s-a casatorit cu sora lui Octavian, Octavia, intr-o incercare de a-si repara alianta cu fratele acesteia. Totusi, triumviratul a continuat sa se deterioreze. In anul 37 i.C., Antoniu s-a despartit de Octavian si a calatorit spre est, facand aranjamente astfel ca Cleopatra sa i se poata alatura in Siria. In perioada in care au fost despartiti, Cleopatra i-a facut doi gemeni, un baiat si o fata.

Potrivit propagandistilor lui Octavian, cei doi amanti erau casatoriti la vremea respectiva, fapt ce incalaca legea romana care interzicea romanilor sa se casatoreasca cu straini. Dezastruoasa campanie militara a lui Antoniu impotriva Parthiei in 36 i.C. a redus si mai mult prestigiul acestuia, insa in 34 i.C. a avut mai mult succes impotriva Armeniei. Pentru a-si sarbatori victoria, el a organizat o ceremonie triumfala pe strazile Alexandriei, in care Antoniu si Cleopatra au stat pe jilturi din aur, iar Caesarion si copiii lor au primit titluri regale impunatoare. Multi oameni de la Roma, instigati de Octavian, au interpretat acest spectacol ca un semn ca Antoniu intentioneaza sa predea Imperiul Roman in maini straine. Dupa alti cativa ani de tensiune si atacuri propagandistice, Octavian i-a declarat razboi Cleopatrei si pe cale de consecinta lui Antoniu, in 31 i.C. Dusmanii lui Octavian s-au adunat de partea lui Antoniu, insa excelentii comandanti militari ai lui Octavian au repurtat succese imediate in fata fortelor lui Marc Antoniu. La 3 septembrie, 31 i.C. flotele celor doi s-au confruntat laActium, in Grecia.

Dupa lupte grele, Cleopatra si-a incalcat angajamentul asumat fata de Antoniu si a plecat spre Egipt cu 60 dintre navele ei. Antoniu a reusit sa patrunda printre navele inamice si a urmat-o. Flota ramasa s-a predat lui Octavian. O saptamana mai tarziu, fortele terestre ale lui Antoniu au capitulat. Desi au suferit o infrangere decisiva, abia peste aproape un an Octavian a ajuns la Alexandria si l-a invins din nou pe Antoniu. Dupa aceasta batalie, Cleopatra s-a refugiat intr-un mausoleu.

Antoniu, fiind informat ca Cleopatra a murit, s-a injunghiat cu sabia. Inainte de a muri, la el a venit un alt mesager, care l-a informat ca Cleopatra era inca in viata. Antoniu a cerut sa fie transportat la locul de refugiu al Cleopatrei, unde a murit, dupa ce a implorat-o pe aceasta sa faca pace cu Octavian. Dupa sosirea triumfala a romanilor, Cleopatra a incercat sa-l seduca pe Octavian, insa acesta a rezistat farmecelor ei.

=== Neacceptand sa ajunga sub dominatia lui Octavian, Cleopatra s-a sinucis la 30 august i.C., probabil prin muscatura unui sarpe veninos egiptean, simbol al regalitatii divine. Apoi, Octavian l-a executat pe fiul Cleopatrei, Caesarion, a anexat Egiptul Imperiului Roman si a folosit comoara Cleopatrei pentru a-si plati veteranii. In 27 i.C., Octavian a devenit Octavian August, primul si cel mai important imparat roman. El a domnit asupra unui Imperiu Roman prosper si in permanenta expansiune, pana la moartea sa din anul 14 i.C., la varsta de 75. Povestea de dragoste dintre Antoniu si Cleopatra se poate sa fi schimbat istoria. Daca Antoniu ar fi ajuns sa conduca singur Rome alaturi de Cleopatra ca regina sa, ar fi putut schimba cursul Imperiului Roman si probabil si lumea in care traim azi ar fi fost un altfel. ===

=== Cleopatra era o femeie seducatoare si stia cum sa se foloseasca de sarmul sau pentru a-si mentine si extinde puterea. Intar-atat de fermecatoare incat l-a cucerit pe cel mai puternic barbat al timpului sau, Iulius Cezar in 48 i.Hr.. El avea 52 de ani, ea avea 22. In urma relatiei lor s-a nascut un fiu si totul s-a terminat doar prin asasinarea lui Cezar. Acesta avea sa fie prima ei cucerire insa nu cea care a ramas legendara in istorie. ===

=== Cleopatru nu era tocmai o femeie frumoasa, sau, cel putin, trasaturile sale nu se incadrau in tiparele frumusetii din secolul nostru. De fapt, in scrierile antice romane nu se amintea ca regina Cleopatra ar fi fost o femeie frumoasa. Se scrie ca era inteligenta si carismatica si ca vocea sa era extrem de seducatoare. Nu se mentioneaza nimic despre frumusetea fizica ci despre farmecul sau aparte. ===

=== Plutarh scria despre regina Egiptului: "se spune ca frumusetea ei fizica nu era atat de remarcabila incat alte femei sa nu poata fi comparate cu ea. Insa daca stateai in preajma ei, aceasta femeie devea irezistibila. Atractia puternica care o starnea personalitatea sa, imbinata cu sarmul vorbelor sale si cu caracterul sau nobil care iesea la lumina prin orice spunea sau facea, era intr-adevar ceva care te fermeca pe loc". De aici s-a format mai tarziu, in special in filme, imaginea unei Cleopatre frumoase si seducatoare. Poate pentru ca era mai usor pentru actrite sa o interpreteze astfel, decat sa reuseasca sa imite personalitatea unei fiinte nobile. ===

Si tot din scrierile vechi aflam si modul in care Cleopatra l-a sedus pe Antoniu, recurgand la metode care se pare ca nu se demodeaza, functionand si atunci, dar si acum.
=== In 41 i.Hr. se formeaza cel de-al doilea triumvirat, constituit din Octavian, fiul adoptiv al lui Cezar si mostenitorul ales de acesta, Marc Antoniu, un general puternic si Lepidus, un om de stat roman. Regiunea de est care includea Grecia si Middle East urma sa fie condusa de Antoniu. ===

=== Barbarii reprezentau o amenintare pentru teritoriile de est conduse de Antoniu. Astfel, acesta a initiat o campanie militara pentru a-l supune. Insa Antoniu avea nevoie de bani pentru a-si pune planul in aplicare si s-a gandit ca persoana potrivita care l-ar putea ajuta este Cleopatra - conducatoarea Egiptului si cea mai bogata femeie din lume. Astfel, in 41 i.Hr. i-a cerut Cleopatrei sa se intalneasca in orasul Tarsus (din Turcia de astazi). ===

=== Moment in care Cleopatra a pus in practica jocul de-a soarecele si pisica. Raspunsul sau nu a fost un refuz direct, ci a amanat intalnirea, pentru a-i arata conducatorului roman ca nu este la dispozitia lui oricum si oricand, ci ca este, la randul ei, regina si trebuie sa o respecta tratand-o de la egal la egal. In cele din urma, inevitabilul s-a produs si Cleopatra a pornit pe mare din Egipt spre Tarsus. A doua regula a seductiei pe care a respectat-o a fost aceea ca la prima intalnire sa arate impecabil. Pentru a-si face o intrare demna de o regina a acostat la mal intr-o barja plina de flori si inmiresmata cu parfumuri exotice, inconjurata de servitori si purtata intr-o caleasca de aur. De indata ce a vazut-o, Antoniu a cazut in mrejele farmecelor sale. ===

=== [Antoniu a fost] "...dus de catre ea in Alexandria, pentru a-si petrece iarna impreuna, ca un baietel, amagit cu jocuri si distractie, lenevind si pierzandu-si timpul cu dulci nimicuri" scria Plutarch. Iata cum isi aduce aminte istoricul grec, martor al scrierii istoriei, ca l-a sedus Cleopatra pe Antoniu. ===

=== "Ea era constienta de propriile farmece care l-au incantat intai pe Cezar si era sigura ca va avea un succes si mai mare in fata lu Antoniu. Pe primul l-a cunoscut cand ea era doar o fetita, tanara si ignoranta, insa pe Antoniu l-a intalnit la anii cand frumusetea feminina este cea mai splendida iar capacitatea intelectuala ajunsa la maturitate. A facut pregatiri serioase pentru calatorie, ducand cu ea bani, cadouri, ornamente de valoare, tot ce putea oferi un regat bogat, dar, mai ales, avea incredere in armele sarmului si magiei proprii. ===

=== ...a sosit pe raul Cydnus intr-o barja cu pupa aurita si vel din purpura, in timp ce vaslele de argint bateau in ritmul unei muzici de flaut, de fluiere si harfe. Ea statea intinsa sub o bolta din aur, imbracata ca Venus intr-un tablou, si baieti tineri si frumosi, ca si Cupidonii din picturi, stateau in fiecare parte facandu-i vand cu evantaie imense. Servitoarele sale erau imbracate la fel ca nimfele si gratiile marilor, unele stand la carma vasului, altele muncind la parame. ===

=== . ..parfumurile de pe vas au umplut tarmurile, care erau intesate de multimi, unii urmand vaporul de pe ambele tarmuri, altii venind in fuga din oras pentru a vedea mareata priveliste. Piata aproape ca se golise si in cele din urma Antoniu a fost lasat singur; prin multime se zvonea ca Venus venise la ospatul lui Bahus pentru binele Asiei. ===

=== Odata ce Cleopatra a ajuns pe tarm, Antoniu a trimis soli sa o invite la cina. Ea a considerat ca ar fi fost mai bine ca el sa vina la ea si, pentru a-i face pe plac si din curtoazie, el a fost de acord. A considerat ca toate pregatirile au fost magnifice mult peste cuvinte, dar nimic nu era mai admirabil decat multitudinea de lumini; pentru cateva secunde au fost lasate in jos deodata atat de multe ramuri luminate atat de ingenios aranjate, unele in patrate, altele in cercuri, incat totul a devenit un adevarat spectacol greu de egalat in frumusete. ===

=== A doua zi, Antoniu a invitat-o la cina si dorea foarte mult sa o intreaca atat in maretie cat si in inventivitate; insa a vazut ca nu era chip sa o egaleze si era atat de convins de acest lucru, incat a fost primul care a glumit si a luat in deradere atat lipsa lui de inventivitate precum si stangacia-i rustica. Ea, considera ca tachinarile lui erau prea transparente si vulgare si ca ii placea sa fie mai mult in preajma soldatilor decat a oamenilor de curte, si aducea mai mult a soldat decat a curtean, trecand de la o placere la alta fara ezitare sau retinere. ===

=== In ceea ce priveste frumusetea ei, se spune ca aceasta nu era atat de remarcabila din punct de vedere fizic incat nici o alta femeie sa nu poata fi comparata cu ea sau sa nu poata fi privita fara sa te socheze frumusetea sa. Irezistibil era impactul pe care o avea atractia pe care o exercita persoana ei, impreuna cu farmecul conversatiei si forta morala care insotea tot ceea ce spunea sau facea, toate acestea la un loc erau ceva fascinant. Era o placere doar sa asculti sunetul vocii ei, cu care, la fel ca un instrument cu multe corzi, putea trece de la o limba la alta cu usurinta, astfel incat putine erau natiile barbare carora ea li se adresa prin intermediul unui interpret. ===

=== Ea venea in orice clipa in intampinarea dorintelor lui Antoniu cu o noua incantare sau fascinatie. Era receptiva la orice schimbare si nu-l scapa din ochi zi si noapte. Juca zaruri cu el, bea cu el, vana cu el si cand se antrena cu armele ea era acolo cu el. ===

=== Noaptea ea se distra hoinarind alaturi de el deranjand si torturand oamenii batand la usi si ferestre, imbracati ca servitori si deseori se si intorceau acasa batuti serios, desi majoritatea oamenilor ghiceau cine sunt. Totusi, celor din Alexandria le placea aceasta joaca si se lasau antrenati cu bunastiinta cu umor si placere in aceste sotii si jocuri". ===

POEZIE Ea un inger ce se roaga El un demon ce viseaza Ea o inima de aur El un suflet apostat

Din întinsul Orient elenistic mai dăinuia independent, spre sfarsitul veacului I î.e.n., un singur stat: Egiptul. „Independent", dacă ne luăm după starea „de jure". „De facto", cu mult înainte de 51 î.e.n., cînd Cleopatra a VII-a a devenit regină a Egiptului, romanii dictau în întregul Orient Apropiat, inclusiv în Egipt. Suveranii Lagizi, slabi, cruzi, intriganţi, paricizi şi fratricizi, ocupaţi în permanenţă cu lungi certuri dinastice, comploturi şi lovituri din umbră, organizînd sîngeroase revoluţii de palat, care au devenit numeroase după moartea ultimului Lagid mai important, Ptolemeu al VI-lea Philometor (181 - 145 î.e.n.), nu puteau constitui un obstacol serios în calea puterii Romei. Luptele dinastice au dus şi la împărţirea imperiului


 * 1) . Aşa s-a întîmplat în 116 î.e.n., cand Egiptul Lagid este împărţit în trei state. În 51 î.e.n., Egiptul însemna numai Valea Nilului, ultimele posesiuni exterioare fuseseră transformate în provincii romane (Cyrenaica în 74 î.e.n., Ciprul în 58 î.e.n.), iar senatul roman discuta problema (prima dată în 65 î.e.n.) a desfiinţării Egiptului ca stat şi a anexării sale la Roma. Marea Cleopatra, cum este în general cunoscută, are meritul de a fi încercat să oprească procesul. N-a reuşit decît să-l întîrzie. Avea, cînd a preluat sceptrul Lagizilor, numai 15 ani şi numeroase probleme de rezolvat. Tatăl ei, Ptolemeu al XII-lea Nothos (Bastardul), 80-58 şi 55-51 î.e.n., mai lăsase moştenitori.

Descendenta legitima din Ptolemeu I se stinge odata cu Ptolemeu al XI-lea-Alexandru al II-lea, care, impus pe tronul Egiptului, in 80 i.e.n., de generalul roman Lucius Cornelius Sulla, a fost ucis in acelasi an de armata revoltata (probabil ca si-a ucis sotia, in acelasi timp si sora dupa tata, frumoasa Berenice, la 47 de zile dupa casatorie. Urmatorii sunt tot descendenti ai Ptolemeilor, dar din casatorii secundare, deci nelegitimi.

Conform tradiţiei, nu numai Lagide, ci chiar a vechilor faraoni egipteni, Cleopatra trebui să se căsătorească cu unul din fraţii săi după tată, Ptolemeu al XlII-lea, în varstă de 10 ani. Acesta, urmand sfatul tutorilor săi (Potinos şi Achilos), o alungă pe Cleopatra, în 48 î.e.n., atrăgandu-şi în acest fel oprobriul Romei. Farmecul Cleopatrei, care a făcut epocă, nu-l lasă indiferent pe Caesar. El intervine în disputa dinastică, o reinstalează pe Cleopatra pe tronul Lagid şi infringe oastea lui Ptolemeu al XlII-lea, care piere înecat în apele Nilului, în timp ce se retrăgea. Intervenţia lui Caesar a cauzat o pierdere pe care omenirea avea s-o considere mai târziu ca ireparabilă: incendierea celebrei biblioteci din Alexandria.

Tot tradiţia impune Cleopatrei a doua căsătorie, tot cu un frate, Ptolemeu al XIV-lea, în varstă de 12 ani, pe care, însă, Cleopatra îl otrăvi Tei ani mai tarziu, cand dădu naştere unui băiat, fructul iubirii cu Caesar. Cu toate că a încercat să se servească de dragostea lui Caesar pentru a restabili, cu ajutorul Romei, hegemonia Egiptului Lagid în Mediterana Orientală, Cleopatra nu a obţinut nici un progres, Caesar rămanand fidel scopurilor Romei. După moartea lui Caesar, Cleopatra îşi pune sperantele in alt mare general roman, Marcus Antonius. pe care, mai îndrăzneaţi decat cu Caesar, reuşeşte să-l atragă In Alexandria şi sa şi-l facă partener în realizarea visului: un alt mare imperiu oriental, independent şi puternic, fundat pe structurile stalului Lagizilor.

Căsătoria Cleopatrei cu Marcus Aurelius în 37 î.e.n., şi trecerea unor provincii romane din Asia Mică sub tutela Cleopatrei arată limpede Romei ce s-ar putea întampla cu guvernarea romană a Mediteranei Orientale. Senatul îl însărcinează pe Octavianus cu îndepărtarea pericolului. Femeie energică, hotărată în urmărirea scopurilor sale, Cleopatra echipează pentru luptă flota şi porni, ea însăşi în fruntea vaselor egiptene, împreună cu Marcus Antonius, în întampinarea lui Vipsanius Agrippa, general al lui Octavianus. Greşeala de a accepta lupta navală (la Actium, 2 septembrie 31 î.e.n.), cand avea la dispoziţie o puternică armată de uscat şi pe cel mai bun general al timpului, Marcus Antonius, o va plăti cu viaţa.

Căderea Alexandriei, în anul următor, sinuciderea lui Marcus Antonius, eşecul farmecelor sale pe care le încearcă şi asupra inflexibilului Octavianus, ce se pregătea s-o includă în triumful sau la Roma, au împins-o la sinucidere. La 30 august s-a lăsat înţepată de o viperă-aspidă. Cu aceasta regină, care a fost înainte de toate o abilă şi ambitioasa politiciană, istoria Egiptului Lagizilor se încheia, Egiptul devenind dependent, cea mai frumoasă prov

Cum l-a sedus Cleopatra pe Antoniu
Celebra poveste de dragoste a celor doi povestita de catre Plutarh, cel care a fost martor la scrierea istoriei.

Povestea de dragoste dintre Antoniu si Cleopatra se poate sa fi schimbat istoria. Daca Antoniu ar fi ajuns sa conduca singur Rome alaturi de Cleopatra ca regina sa, ar fi putut schimba cursul Imperiului Roman si probabil si lumea in care traim azi ar fi fost un altfel.

Cleopatra era o femeie seducatoare si stia cum sa se foloseasca de sarmul sau pentru a-si mentine si extinde puterea. Intar-atat de fermecatoare incat l-a cucerit pe cel mai puternic barbat al timpului sau, Iulius Cezar in 48 i.Hr.. El avea 52 de ani, ea avea 22. In urma relatiei lor s-a nascut un fiu si totul s-a terminat doar prin asasinarea lui Cezar. Acesta avea sa fie prima ei cucerire insa nu cea care a ramas legendara in istorie.

Cleopatru nu era tocmai o femeie frumoasa, sau, cel putin, trasaturile sale nu se incadrau in tiparele frumusetii din secolul nostru. De fapt, in scrierile antice romane nu se amintea ca regina Cleopatra ar fi fost o femeie frumoasa. Se scrie ca era inteligenta si carismatica si ca vocea sa era extrem de seducatoare. Nu se mentioneaza nimic despre frumusetea fizica ci despre farmecul sau aparte.

Plutarh scria despre regina Egiptului: "se spune ca frumusetea ei fizica nu era atat de remarcabila incat alte femei sa nu poata fi comparate cu ea. Insa daca stateai in preajma ei, aceasta femeie devea irezistibila. Atractia puternica care o starnea personalitatea sa, imbinata cu sarmul vorbelor sale si cu caracterul sau nobil care iesea la lumina prin orice spunea sau facea, era intr-adevar ceva care te fermeca pe loc". De aici s-a format mai tarziu, in special in filme, imaginea unei Cleopatre frumoase si seducatoare. Poate pentru ca era mai usor pentru actrite sa o interpreteze astfel, decat sa reuseasca sa imite personalitatea unei fiinte nobile.

Si tot din scrierile vechi aflam si modul in care Cleopatra l-a sedus pe Antoniu, recurgand la metode care se pare ca nu se demodeaza, functionand si atunci, dar si acum.

In 41 i.Hr. se formeaza cel de-al doilea triumvirat, constituit din Octavian, fiul adoptiv al lui Cezar si mostenitorul ales de acesta, Marc Antoniu, un general puternic si Lepidus, un om de stat roman. Regiunea de est care includea Grecia si Middle East urma sa fie condusa de Antoniu.

Barbarii reprezentau o amenintare pentru teritoriile de est conduse de Antoniu. Astfel, acesta a initiat o campanie militara pentru a-l supune. Insa Antoniu avea nevoie de bani pentru a-si pune planul in aplicare si s-a gandit ca persoana potrivita care l-ar putea ajuta este Cleopatra - conducatoarea Egiptului si cea mai bogata femeie din lume. Astfel, in 41 i.Hr. i-a cerut Cleopatrei sa se intalneasca in orasul Tarsus (din Turcia de astazi).

Moment in care Cleopatra a pus in practica jocul de-a soarecele si pisica. Raspunsul sau nu a fost un refuz direct, ci a amanat intalnirea, pentru a-i arata conducatorului roman ca nu este la dispozitia lui oricum si oricand, ci ca este, la randul ei, regina si trebuie sa o respecta tratand-o de la egal la egal. In cele din urma, inevitabilul s-a produs si Cleopatra a pornit pe mare din Egipt spre Tarsus. A doua regula a seductiei pe care a respectat-o a fost aceea ca la prima intalnire sa arate impecabil. Pentru a-si face o intrare demna de o regina a acostat la mal intr-o barja plina de flori si inmiresmata cu parfumuri exotice, inconjurata de servitori si purtata intr-o caleasca de aur. De indata ce a vazut-o, Antoniu a cazut in mrejele farmecelor sale.

[Antoniu a fost] "...dus de catre ea in Alexandria, pentru a-si petrece iarna impreuna, ca un baietel, amagit cu jocuri si distractie, lenevind si pierzandu-si timpul cu dulci nimicuri" scria Plutarch. Iata cum isi aduce aminte istoricul grec, martor al scrierii istoriei, ca l-a sedus Cleopatra pe Antoniu.

"Ea era constienta de propriile farmece care l-au incantat intai pe Cezar si era sigura ca va avea un succes si mai mare in fata lui Antoniu. Pe primul l-a cunoscut cand ea era doar o fetita, tanara si ignoranta, insa pe Antoniu l-a intalnit la anii cand frumusetea feminina este cea mai splendida iar capacitatea intelectuala ajunsa la maturitate. A facut pregatiri serioase pentru calatorie, ducand cu ea bani, cadouri, ornamente de valoare, tot ce putea oferi un regat bogat, dar, mai ales, avea incredere in armele sarmului si magiei proprii.

...a sosit pe raul Cydnus intr-o barja cu pupa aurita si vel din purpura, in timp ce vaslele de argint bateau in ritmul unei muzici de flaut, de fluiere si harfe. Ea statea intinsa sub o bolta din aur, imbracata ca Venus intr-un tablou, si baieti tineri si frumosi, ca si Cupidonii din picturi, stateau in fiecare parte facandu-i vand cu evantaie imense. Servitoarele sale erau imbracate la fel ca nimfele si gratiile marilor, unele stand la carma vasului, altele muncind la parame.

...parfumurile de pe vas au umplut tarmurile, care erau intesate de multimi, unii urmand vaporul de pe ambele tarmuri, altii venind in fuga din oras pentru a vedea mareata priveliste. Piata aproape ca se golise si in cele din urma Antoniu a fost lasat singur; prin multime se zvonea ca Venus venise la ospatul lui Bahus pentru binele Asiei.

Odata ce Cleopatra a ajuns pe tarm, Antoniu a trimis soli sa o invite la cina. Ea a considerat ca ar fi fost mai bine ca el sa vina la ea si, pentru a-i face pe plac si din curtoazie, el a fost de acord. A considerat ca toate pregatirile au fost magnifice mult peste cuvinte, dar nimic nu era mai admirabil decat multitudinea de lumini; pentru cateva secunde au fost lasate in jos deodata atat de multe ramuri luminate atat de ingenios aranjate, unele in patrate, altele in cercuri, incat totul a devenit un adevarat spectacol greu de egalat in frumusete.

A doua zi, Antoniu a invitat-o la cina si dorea foarte mult sa o intreaca atat in maretie cat si in inventivitate; insa a vazut ca nu era chip sa o egaleze si era atat de convins de acest lucru, incat a fost primul care a glumit si a luat in deradere atat lipsa lui de inventivitate precum si stangacia-i rustica. Ea, considera ca tachinarile lui erau prea transparente si vulgare si ca ii placea sa fie mai mult in preajma soldatilor decat a oamenilor de curte, si aducea mai mult a soldat decat a curtean, trecand de la o placere la alta fara ezitare sau retinere.

In ceea ce priveste frumusetea ei, se spune ca aceasta nu era atat de remarcabila din punct de vedere fizic incat nici o alta femeie sa nu poata fi comparata cu ea sau sa nu poata fi privita fara sa te socheze frumusetea sa. Irezistibil era impactul pe care o avea atractia pe care o exercita persoana ei, impreuna cu farmecul conversatiei si forta morala care insotea tot ceea ce spunea sau facea, toate acestea la un loc erau ceva fascinant. Era o placere doar sa asculti sunetul vocii ei, cu care, la fel ca un instrument cu multe corzi, putea trece de la o limba la alta cu usurinta, astfel incat putine erau natiile barbare carora ea li se adresa prin intermediul unui interpret.

Ea venea in orice clipa in intampinarea dorintelor lui Antoniu cu o noua incantare sau fascinatie. Era receptiva la orice schimbare si nu-l scapa din ochi zi si noapte. Juca zaruri cu el, bea cu el, vana cu el si cand se antrena cu armele ea era acolo cu el.

Noaptea ea se distra hoinarind alaturi de el deranjand si torturand oamenii batand la usi si ferestre, imbracati ca servitori si deseori se si intorceau acasa batuti serios, desi majoritatea oamenilor ghiceau cine sunt. Totusi, celor din Alexandria le placea aceasta joaca si se lasau antrenati cu bunastiinta cu umor si placere in aceste sotii si jocuri".