Echilibre+Si+NATURALE+dezechilibre;+fenomene+meteo+extreme

 **Cutremure, vulcani, avalanse. Toate acestea sunt catastrofe naturale produse de forte ale pamantului, cu care omenirea trebuie sa se lupte. **  **Cutremure ** Pe langa faptul ca influenteaza climatul, cutremurele distrug cladiri si devasteaza orase. Geologii considera ca nivelul in permanenta crestere al apei marilor va avea implicatii multiple, care s-ar putea dovedi chiar mai grave decat fenomenele meteorologice extreme. Greutatea suplimentara a milioane de kilometri cubi de apa risca sa aplice o presiune prea mare in punctele slabe ale scoartei Pamantului, denumita stiintific "litosfera". Acest fenomen ar putea declansa cutremure si eruptii vulcanice de-a lungul unor falii, provocand dezastre naturale locale si emanand in atmosfera gaze toxice si resturi de materii. De asemenea, creste riscul de producere a fenomenului de tsunami. Aceste valuri uriase sunt generate de cutremurele subacvatice si se pot deplasa pe suprafata oceanelor cu viteze de pana la 800 km/h. Apar fara nici un avertisment si pot atinge inaltimi de pana la 30 metri. Geologii prevad ca vulcanul aflat in La Palma, in Insulele Canare, ar putea erupe in orice moment. Rezultatul ar fi ca un mega-tsunami inalt de 500 metri ar putea sa strabata Atlanticul si sa inghita portiuni din [|Marea Britanie]. Fenomenul de sera este cunoscut deja la nivel mondial. Continente, tari, tinuturi si comunitati diferite pot exista la mii de kilometri distanta, dar nimeni nu traieste complet izolat. Repercursiunile comportamentului iresponsabil al omului si catastrofele naturale pe care le declanseaza acesta ne vor afecta pe toti. Seceta Furtunile de nisip sunt unul dintre pericolele generate de perioadele de seceta. La jumatatea anilor 1980, aproximativ 1 milion de persoane au murit in Etiopia din cauza foametei grave provocate de seceta. Principala cauza a secetei este cantitatea insuficienta de ploaie, pe o perioada indelungata de timp. Lipsa ploii poate fi provocata de traseele pe care circula curentii de aer la nivel mondial, dar si de interventii ale omului. Barajele si sistemele de irigatii pot tulbura fluxul natural al raurilor si lacurilor, ceea ce inseamna ca in aer se ridica o cantitate insuficienta de vapori de apa, deci nu se pot forma nori de ploaie. Alti factori care contribuie la instalarea secetei sunt temperaturile ridicate, gradul scazut de umiditate si vanturile puternice. In perioadele de seceta, vegetatia moare si recoltele sunt distruse, ceea ce afecteaza atat animalele, cat si oamenii din regiunea respectiva. In final, chiar daca incepe totusi sa ploua, este posibil ca solul sa fie afectat de sarurile minerale in exces sau sa ramana secatuit de principii nutritive, astfel incat recoltele risca in continuare sa fie afectate. Eroziunea solului poate provoca, de asemenea, probleme pe termen lung si este important ca regiunile predispuse la seceta sa aiba sisteme de irigatii foarte bine puse la punct. Seceta severa poate genera foamete la scara mare, care provoaca moartea a mii sau chiar milioane de oameni. Exista si alte pericole care pot aparea in perioadele de seceta, de exemplu furtuni de nisip sau incendii. Cand se afla inca in subteran, aceasta masa de roca topita se numeste magma. O data ce ajunge la suprafata, cand erupe si se prelinge pe versantii vulcanului, se numeste lava. Vulcanii In strafundurile pamantului, intre miezul de fier topit si crusta subtire de la suprafata, exista un corp solid de roca, numit mantie, care este inca fierbinte de la formarea planetei noastre, cu aproximativ 4,6 miliarde de ani in urma. Cum roca este un bun material izolant, caldura s-a disipat foarte lent in acest interval.Cand rocile din aceasta mantie se topesc, se transforma in magma, care se deplaseaza catre suprafata prin crusta exterioara a Pamantului, eliberand gaze. Cand presiunea acumulata devine prea mare, se produc eruptiile vulcanice. O alta varianta posibila este ca presiunea sa creasca in interiorul camerei magmatice, aflate in interiorul vulcanului. Pe masura ce magma din aceasta camera incepe sa se raceasca, elibereaza gaze care se dilata, determinand astfel cresterea presiunii. Cand presiunea devine prea mare, rocile din care este alcatuit vulcanul se fisureaza, iar magma erupe la suprafata. Exista vulcani care sunt relativ constant alimentati din straturile interioare ale Pamantului, si ca atare erup frecvent. In cazul altora, magma se ridica la suprafata numai o data la 100 sau chiar 1.000 de ani, iar eruptiile sunt foarte rare.Cand se afla inca in subteran, aceasta roca topita se numeste magma. O data ce atinge suprafata si erupe, prelingandu-se pe in jos, pe pantele vulcanului, se numeste lava. In general, cu cat este mai fierbinte, lava devine mai fluida si curge mai rapid. Lava vulcanilor din Hawaii tinde sa se afle la limita superioara : cand erup vulcanii din zona, lava atinge temperaturi de aproximativ 1.175o C. Avalansele Cand ninge, zapada depusa ingheata si formeaza mai multe straturi succesive. Avalansele se produc cand aceste straturi se desprind si se deplaseaza separat. Unde se produc: In regiunile muntoase din intreaga lume Numar de aparitii pe an: Pana la l million Viteza: 30 – 160 km/h Viteza maxima: 400 km/h Victime: Aproximativ 100 morti pe an Avalansele se produc cand o masa de zapada se deplaseaza rapid la vale, pe panta unui munte. Fenomenul poate fi superficial, cand un praf de zapada se prelinge in jos, in cascada, sau de mare profunzime, cand portiuni mari de zapada si gheata se prabusesc la vale. Avalansele profunde sunt cele mai periculoase, caci se deplaseaza cu viteze inspaimantatoare si tarasc la vale materiale grele, de pilda stanci sau arbori. Cand zapada se depune, ingheata si formeaza straturi succesive. Avalansele se produc daca aceste straturi se separa si se deplaseaza ca atare. Fenomenul poate fi produs de schimbari de temperatura, caderi masive de zapada sau chiar zgomote puternice. Avalansele pot fi provocate si de persoane care se catara pe munte sau coboara cu schiuri ori snowboard. In statiunile de schi, ofiterii insarcinati cu siguranta partiilor analizeaza zilnic profilul zapezii. In cazul in care se descopera conditii favorabile producerii de avalanse, se trece la declansarea unor explozii controlate, care sa desprinda treptat straturile de zapada si gheata. Avalansele pot fi atat de puternice incat sa darame cladiri intregi. In localitatea Galtür din [|Austria], in februarie 1999, 31 persoane au fost ucise intr-o avalansa care a lovit satul cu viteza de 320 km/h.